|
|
San Fransisco: linn 40 mäe peal
![line](/estraveller/jan_mar2003/images/hrule.GIF)
Kadri
Liiksaar
Kes meist ei oleks näinud Hollywoodis tehtud filmi, kus toimub autode
tagaajamine mööda järske, peaaegu püstloodis langevaid
tänavaid. Autode hüpped kiirel mäest alla tulemisel on
muljetavaldavad ja tundub, et kohekohe lagunevad sõiduvahendid
tükkideks. Kuid Estraveli tootjasuhete direktor Kadri Liiksaar koges,
et see on pea igapäevane elu San Franciscos.
Mäest üles, mäest alla
Ei oska öelda, kas autod, mis San Franciscos ringi liiguvad, on valmistatud
mingist eriliselt vastupidavast materjalist või on neil superpidurid,
aga siin ringi sõitvate sõiduvahendite juhid on ilmselt
eriti karastunud ning sobivad hollywoodilikeks filmivõteteks. San
Francisco on ehitatud mägede vahele ning erineva tugevusega maavärinad
pole siin harvad külalised. Seetõttu on linna läbivad
tänavad väga järskude tõusude-langustega. Kuna linnaplaan
on geomeetriliselt väga selge ning enamus ristmikke samavõrdsed
või valgusfooridega reguleeritud, tuleb juhil auto seisma jätta
pea igal kesklinna ristmikul, ükskõik kui järsul tõusul
või langusel. Kuigi linna turismiamet linnakaartidel ja autorendifirmad
oma voldikutes annavad turistidele täpseid nõuandeid, kuidas
autoga mägedest jagu saada ning parkimisel autost mitte ilma jääda,
võib kogu süsteem pisut hirmutav tunduda. Ja kui puudub vilumus
autot pea 90-kraadisel mäekallakul imeväiksesse taskusse parkida,
oleks kasulik ja soovitav kasutada hoopis San Francisco ühistransporti.
Linn on väga hästi kaetud bussi-, metroo-, trolli ja trammiliinidega.
Ühistranspordipeatused on tavaliselt tänavanurgal ning tihti
tuleb bussijuhil lisaks bussi keset mäge peatatud hoidmisega tegeleda
ka piletimüügi ja turistide juhendamisega. Kõik see kokku
annab maapealsele ühistranspordile kustumatult eksootilise võlu.
Köistramm
liigub aastast 1873
San Francisco maailmakuulus vanaaegne tramm tõmbab turiste ligi
nagu kärbsepaber. Kohaliku Andrew Hallidie poolt leiutatud sõiduvahend
läks käiku juba aastal 1873 ning see avaldas tugevalt mõju
linna kasvule ning kaubandusele. Enne 1906. aastat sõitis siin
ringi koguni 600 vagunit. Tänapäeval on käigus endiselt
vanaaegses stiilis (pool vagunist avatud ning istmed näoga väljapoole,
nii et reisijate jalad ripuvad sõidutee kohal) vagunid, nüüd
aga vaid inimeste veoks. Kes korra on proovinud sõitu Fisherman’s
Wharf – Nob Hill või Russian Hill liinil, ei suuda seda unustada
ilmselt elu lõpuni. Uskumatult püstloodis mäest ülesroniv
ning viimasena näivaid hingetõmbeid tegev vagun, igal tänavanurgal
avanevad uued hingematvad mere- ja linnavaated tagavad kõhus pekslevad
liblikad ja soovi igal tänavanurgal maha hüpata seda ilu jäädvustama.
Kes on tervisespordisõltlased, võivad siin oma jõud
proovile panna mäest üles-alla ronimisega – tugev trenn
on garanteeritud! Jääb
üle vaid imestada, kus neis rajoonides elavate, põhiliselt
väga rikaste perede vanaprouad-härrad oma koera jalutamas käivad.
Majast väljudes tuleb kas ainult üles või ainult alla
minna ning ainuüksi avanev vaade all-linnale võib hõlpsastierutuvatel
kergema infarkti põhjustada. Muide, kas kujutate ette, kuidas toimub
näiteks mööbli sisse-väljakolimine keset mäge
asuvates majades?
Imekaunid puitpitsid ja dim sum
San Francisco on igal sammul ajalugu täis pakitud. Kes poleks kuulnud
Francis Drake’i avastusreisidest, kuulsatest maavärinatest
üle-eelmise sajandi lõpus ja eelmise alguses, lõputuid
lugusid kullapalavikust, mis tõstsid linnaelanike arvu 800-lt inimeselt
50 tuhandele vaid viie aasta jooksul? 1850-1900 ehitati linnas 48 tuhat
uut viktooria-stiilis puitmaja, millest küll osa hävis 1906.
aasta maavärina järgse suure tulekahju ajal. Siiski on enamus
neist kas säilinud või taastatud ning väga muljetavaldavad,
luues koduse, ent luksusliku atmosfääri. Majad on korruse- ja
korteriplaanilt sarnased, kuid kitsas fassaad on igaühel erinev.
Vapustavad puitpitsid, erinevat värvi karniisid ning liistud –
vaid omaniku päritolu ja fantaasia on saanud siin piiravaks teguriks.
Ühe
korraliku ameerika linnana on siingi oma Chinatown. Väidetavalt suurim
Aasiast väljaspool asuv hiinlaste asum (80 tuhat inimest) moodustab
tihedaimalt asustatud rajooni linnas. Pikad künklikud tänavad
on ääristatud nii tüüpiliste hiina kaupa müüvate
poekeste ja restoranidega. Teile müüakse lõhnu, helisid
ja ennekõike muljeid. Väike vahepeatus jalgade puhkamiseks
dim sumiga ja teie avastusretk võib jätkuda. Suhteliselt lähedal
on ka Japantown, kuulus oma kvaliteetrestoranide ja antiigikauplustega,
mis on populaarsed eelkõige rikaste ja ilusate seas. Siinsamas
kõrval on ka linna populaarsem shoppingurajoon Union Square, Financial
Disctrict ja mitte kaugel ka rannaäärne Fisherman’s Wharf.
San Francisco erineb üldse teistest ameerika linnadest oma madaltiheda
viktooria-aegses stiilis arhitektuuri, mõnusalt pika rannajoone
ja meeletutes kogustes rohelusega. Modernsed kõrghooned on ehitatud
peamiselt eelmisel sajandil ning koondatud vaid finantsrajooni (siin asub
muuhulgas ka maailmakuulus 48-korruseline Transamerica Pyramid), vaheldudes
ülikallite elamutega, kus luksusliku merevaatega korterid. Linnavalitsus
on võtnud juba vastu otsuse kõrghooneid linna mitte ehitada
ning säilitada unikaalset arhitektuuri ja rohelust.
Meri
ukse ees
Fisherman’s Wharf, mis tekkis kullapalaviku ajal ning oli alguses
hiina, hiljem itaalia immigrantide kalasadamaks, on nüüd korrastatud
mõnusaks rannapromenaadiks sadama, kohvikute, restoranide ja poekestega.
Siit saab alustada laevateekonda kuulsasse Alcatrazi vanglasse (selle
vangla ekskursioon on tunnistatud üheks maailma parimaks) või
minna lihtsalt väikesele kruiisile. Kindlasti soovitaks linna külastajaile
tellida endale kruiis õhtusöögiga Hornbloweri kuunari
pardal. Mõnusas atmosfääris (NB! Dress code ülikond
ja lips!) viib stiilne laev teid kruiisile, vaatama nii Golden Gate’i
kui Bay Bridge’i sildu, mööda Alcatrazi saarest ning Sausalito
linnakesest. Söögid on imemaitsvad, teenindus meeldiv ja tantsuks
mängib ansambel. Pimeduse saabudes on ka linn tuledesäras ning
kogu sõidust kujuneb romantiline ja meeldejääv.
San
Francisco elanikud on väga õnnelikud selle üle, et neid
ümbritsev loodus annab lõputuid variante hobidega tegelemiseks
ja mõnusaks puhkuseks. Meri ukse ees tähendab purjetamisvõimalust
– nii on San Francisco ja seda ümbritsevad väikelinnade
sadamad täis lugematuid jahte. Eriti populaarne on teha väljasõite
mõnusasse Sausalito-nimelisse linnakesse kus elab jõukam
kunstirahvas. Siinsed mereäärsed tänavad on palistatud
väikeste butiikide ja kohvikutega. Jahtide ja kaatrite omanikud mõnulevad
kohvi ja veini juues oma alustel. Pimeduse saabudes süttivad lugematud
laternad, tehes ümbruse mõnusalt romantiliseks. Kui nüüd
kellelegi pakub huvi, kus San Francisco elanikud ujumas käivad, siis
vastuseks on: ujulas. Või lähedalasuvais järvedes. San
Francisco paikneb ookeani kaldal, siin on rohkelt tugevaid hoovusi ning
vesi on siin ujumiseks liigkülm. Räägitakse, et ka need
mõned üksikud, kes Alcarazi vangla hoonetest kunagi põgeneda
suutnud on, pole kunagi kaldale jõudnud – eelmainitud põhjused
ja ringiliikuvad haid ei ole ujumisharjutusi just soodustavad tegurid.
Teistsuguseid
ei tõrjuta
Nagu öeldud, on San Francisco väga tolerantne linn. Kuigi linna
elanikkond pole vaene, on siin siiski rohkelt kodutuid, kes pesitsevad
ja kogunevad enamasti linna arvukais parkides. Kuna tegu on rahumeelsete
kodututega, kes tavakodanikke ei sega, ei sekku politsei enamasti nende
tegevusse ning ka linnaelanikud ei tee neist välja. Vaid parkides
kohtab rohkesti silte tekstiga, mis hoiatavad, et ostukärud ja põõsa
all magamine on keelatud. Kohalikud jumaldavad parke ning veedavad seal
pea iga vaba hetke. Tervisesportlased, lapsed vanematega, pensionärid,
noorterühmad – kõik on siin esindatud. Ja pole ka ime,
sest pargid on hiigelsuured ja uskumatult atraktiivsed. Kõige populaarsem
ja tervet rajooni enda alla võttev on Golden Gate Park (samanimelisest
sillast päris kaugel). Park asutati juba 19. sajandil shotlase John
Mclaren’i poolt, kes muutis 1000 aakrit liivadüüne imeliseks
pargiks. Kes on siin korra käinud, tahab siia ikka ja jälle
tagasi. Mitmesaja aasta vanused puud, hästi hooldatud muru ja taimed,
keerukalt ja nutikalt kavandatud aia erinevad osad tekitavad eri meeleolusid
ning on heaks näiteks edumeelsest rekreatsiooniplaanist. Huvitavaks
projektiks võib pidada seda, et pargis saavad külastajad soovi
korral pargivahi juhendusel tasuta ekskursiooni, mis hõlmab nii
kohalikku ajalugu kui ka huvitavaid lugusid kohalikest taimedest. Pargiga
külgneb San Francisco endine lillelaste ja hipide rajoon Haight,
mis nüüdseks on arenenud hoopis linna kunstimeelse rahva elupaigaks
ja on täis noorte seas ülipopulaarseid hubaseid restorane ja
trendibutiike.
Alati põhjust pidutsemiseks
San Francisco on olnud rahvaste paabel juba oma sünnist alates. Hispaanlasest,
venelastest ja inglastest maadeavastajad, rikkad mehhiklased 19. sajandil,
hiina raudteeehitajad, jaapanlased, korealased ja veelkord rohkelt venelasi.
Vene immigrantide mõju oli nii suur, et siiani on linnas Russian
Hill ning lähirajoonides leidub linnakesi nimega Sebastopol, Odessa
jne. Rahvaste paabel tipneb Castro-nimelise rajooniga Twin Peaks mäe
ja Mission District’i vahel. Castro on ülihea näide sellest,
kui avatud suhtumisega on San Francisco elanikud. Siit sai alguse avalik
gay-liikumine ja praegugi on Castro oma olemuselt paljude gay’de
palverännaku lõpp-punktiks. Eredalt värvitud fantastilistes
viktooria-stiilis majades elab samasooiharat rahvast kogu maailmast. Igal
suvel juunis tuleb siia kokku pool miljonit inimest, et pidutseda spetsiaalsel
gay-paraadil. Põhjust pidutsemiseks leitakse ka muidu – muuhulgas
toimub näiteks oktoobris Castro tänavafestival, mis kulmineerub
Halloweeni-pidustustega.
Halloween võtab Ameerikas täiesti uskumatud mõõtmed.
Pea nädal enne sündmust kaunistavad edumeelsemad oma majad vastavas
stiilis kõrvitsate ja müstiliste dekoratsioonidega. Halloweeni-päeva
hommikul on linn täies piduehtes. Alates kella kümnest võib
näha kostümeeritud lapsi klasside kaupa organiseeritult ning
kostüümis politseiniku-õpetajate ja videokaameratega
varustatud lastevanemate saatel ründamas kauplusi, mille ustel seisavad
alandlikult hiigelsuurte kommikottidega müüjad, kelle tööks
siis terve päev kommi jagada on. Õhtul on üle poolte
linnaelanikest kostümeeritud ning sõidukitele suletud Castro
linnaosas toimub hiigelsuur paraad ja kontsert.
Kalifornia
vein on maailmas hinnas
San Franciscost umbes tunni autosõidu kaugusel on veininautlejate
paradiis – Kalifornia veinitööstuse sünnikohaks nimetatud
Sonoma ja Napa Valley. Kuna sealsed tootjad on orienteeritud maailmaturgudele,
on Napa oru veinikeldrid ja kogu turismindus pisut rohkem turistidele
mõeldud. Sonoma orust aga leiab piisavalt ehedust ning suveniirimüügile
on siin orienteeritud vaid üksikud kohad. Allakirjutanu julgeb soovitada
Arrowood Vineyards&Winery, Benziger Family ja Gloria Ferrer Champagne
Caves nimelisi asutusi. Väidetavalt asuvad siin osariigi vanimad
veinikeldrid. Frantsiskaani munkade poolt 1825 alustatud töö
viis 1857. aastal võidule siiski Ungari aadlik Agoston Haraszty,
tuues istikuid kaasa oma Euroopa-reisilt.
Sonoma ja selle ümbrus on õnnistatud viinamarjade kasvatamiseks
täiusliku kombinatsiooniga mullast, päikesest, niiskusest ja
asukohast. Siit saab eelkõige varaküpseid veinisorte: Chardonnay,
Pinot Nior, Merlot, Riesling ja Gewurtztraminer. Mäekülgedel
ja oru põhjas kasvatatakse viinamarju, millest saab Zinfandelit
ja Cabernet Sauvingoni. Viinamarjaistanduses korjatakse saaki septembris-oktoobris
ja siis ongi parim aeg nende külastamiseks. Imekaunis ja lopsakas
Sonoma oru loodus, põnevad lood veinisortidest, mõned klaasid
imehead veini (sageli on “tasting” ehk proovimine ja ringkäik
istanduses tasuta) verandal kiiktoolis õõtsudes… elu
on ilus! Kel aega napib, saab ülevaate orust vanaaegses lennukis
istudes – Vintage Aircraft Company teeb Teise maailmasõja
aegsete lennukitega oru kohal tiire. Vastavalt reisija soovile võib
lennureis viia kas veini jooma või hoopis akrobaatilisele kamikadze-reisile.
Kui lendamine ei meeldi ja ise sõita ei viitsi, on teie käsutuses
isiklik luksuslimusiin sohvriga, kes siis vastavalt soovile tundide kaupa
ringi sõidutab.
Lisaks viinamarjadele on Sonoma koduks ka lugematutele oliiviistandustele.
Huvilistele soovitaks iga-aastast Oliivifestivali, mis algab detsembris
ja kestab koguni kolm kuud. Raamatusõpradele
võib pakkuda huvi ka tõik, et siin elas oma lõpumeetreil
Jack London oma perega, armudes kohalikku puutumatusse loodusesse. Pettuma
ei pea ka looduse- ega ajaloohuvilised: siin on rahvusparke, metsikut
loodust ning ehedat ajalugu pea igal sammul.
“Pikka iga ja kaunist päeva!”
“Väga lähedal maapealsele paradiisile.” Nii kirjutasid
hispaania maadevastajad sadu aastaid tagasi. Maailmakuulsa reisiajakirja
Traveler Conde Nast lugejad on kümnendat (!) aastat järjest
hääletanud San Francisco parimaks USA linnaks. Olles külastanud
mitmeid kuulsaid USA linnu ning neis pettunud, olin mina suhteliselt skeptiline
turist. Aga San Francisco rabas ootamatult jalust. Igal linnal on oma
miinuseid, kuid selle linna ilu ja plussid teevad negatiivse poole pea
olematuks. Olen valmis San Franciscosse iga kell tagasi pöörduma,
kõige eelnimetatu ja ka kohalike inimeste pärast.
Varajasel päikeselisel hommiktunnil Buena Vista Heights pargis järjekordse
künka otsa ronides jalutas meile käsikäes vastu vanapaar
koerakesega. Meist särasilmil möödudes soovisid nad meile
pikka iga ja kaunist päeva…Vivat, San Francisco!
San Francisco hotelle
>>
|