Küsitlus: Eesti siseturism
![line](/estraveller/jul_sept2002/images/hrule.GIF)
Eesti-sisene
turism võidab aasta-aastalt üha enam populaarsust. Vastavalt mullu sügisel
Turismiagentuuri tellimusel sooritatud uuringule tegid Eesti elanikud
suvekuudel kokku 1,13 miljonit mitmepäevast reisi isiklikel eesmärkidel.
Eelistatuimateks sihtkohtadeks olid pealinn Tallinn ja Lääne-Eesti koos
saartega. Enim sõideti randa puhkama ja sugulasi külastama, kuid tihti
oli reisimotiiviks ka harrastused ning vaatamisväärsuste, näituste, kontsertide
ja lõbustuskohtade külastamine.
Nii välis- kui siseturisti jaoks on tähtsaks turismiinfo allikaks rahvusvahelise
i-märgiga turismiinfokeskus. Eestisse tekkis esimene selline infopunkt
täpselt 10 aastat tagasi Otepääl. Nüüdseks on riigis välja arendatud turismiinfokeskuste
võrk - igas maakonnas üks ja Tallinnas veel mitugi - kust saab vajalikku
teavet kohalike majutus- ja toitlustusvõimaluste, tähtsamate vaatamisväärsuste
ning põnevamate sündmuste kohta. Uurisime meiegi mõne turismiinfokeskuse
käest, kuidas neil turism areneb ja mida huvitavat nende maakonnal siseturistile
pakkuda on.
1. Kas eelmine aasta oli teie maakonnale turismi osas edukas?
2. Kes teie maakonna turistid peamiselt on, eesti- või välismaalased?
3. Millist infot teie käest tavaliselt küsitakse?
4. Mis on teie maakonna peamised turismimagnetid?
5. Milliseid aktiivse puhkuse vorme pakutakse turistile teie piirkonnas?
Ave
Jürimäe
SA Tartumaa Turism
1. Tartu maakonda külastas mullu kolmandiku võrra rohkem turiste kui
2000. aastal. Elavnenud on laevaliiklus Emajõel. Maakonnaga tutvumiseks
on välja töötatud temaatilised paketid. Tartus valmis Aura veekeskus,
Linnamuuseum avas uksed renoveeritud hoones, uude hoonesse kolisid Eesti
Spordimuuseum ja Postimuuseum. Vanemuise teatril valmis black-box stiilis
teatrilava Sadamateatris.
2. Maakonda külastavad võrdselt nii sise- kui välisturistid. Maist septembrini
on turismiinfokeskuse külastajate hulgas ülekaalus välismaalased, talvel
eestlased. ¾ välismaalastest piirdub maakonda külastades Tartu linnaga.
Välisturistidest kohtab üha enam lähinaabreid - Soome, Läti ja Venemaa
turiste, suureneb Saksamaa turistide osakaal.
3. Turismiinfokeskuselt küsitakse infot vaatamisväärsuste ja ürituste,
majutus- ja söögipaikade ning transpordiühenduste kohta. Samas töötab
ka Piletipunkt. Enim huvitub külastaja kohalikust Tartu maakonna turismiinfost,
aga tihti uuritakse ka võimalusi üle Eesti. Sageli tullakse linna või
piirkonna kaardi järele.
4. Tartu turismi kaubamärgiks on Tartu Ülikool ja Toomemägi, Kuradi-
ja Inglisild, Toomkirik ja Tähetorn, samuti keskaegne Raekoda. Emajõe
Suveteater ja ooperietendused Raekoja platsil meelitavad siia teatrisõpru.
Teaduskeskus Ahhaa üllatab igal aastal interaktiivse näitusega Vanemuise
Kontserdimajas.
Peipsi järve pool asuvad Juhan Liivi muuseum Rupsi külas, Alatskivi loss
ning Nina, Raja, Kolkja ja Varnja ridakülad, saab tutvuda vene vanausuliste
traditsioonidega. Toimib regulaarne laevaliiklus looduslikult kauni sibula-
ja kalasaare Piirissaarega.
5. Tartu on tuntud spordikeskus tänu Tartu Maratoni neliküritusele.
Aura-keskuses saab veeta tunde basseinides, saunas ja käänulistes liutorudes.
Ratsutamist pakuvad mitmed turismitalud, kalamajandites saab kalu püüda.
Piisavalt on tenniseväljakuid. Populaarsed on laevareisid Emajõge mööda
Piirissaarde ja Värskasse. Tuntud on Vooremäe ja Lähte suusarajad.
Ülle
Vinni
EAS Turismiagentuuri projektijuht Kuressaare Turismiinfokeskuses
1. Saaremaa külastajate arv kasvab pidevalt, praamiliiklus tiheneb. Lisandub
majutuskohti, mitmed projektid on seotud turismiga: ökotalude võrgustiku
loomine, Piiskopilinnuse vallikraavide puhastamine, kiviaedade üleslappimine,
puisniitude taastamine, matkaradade ja jalgrattateede märgistamine, infotahvlite
ja viitade paigaldamine, jne. Kahjuks on kruiisituristid süvasadama puudumisel
endiselt sunnitud randuma piirivalvekaatrite abil.
2. Mullu saabus Saaremaale turiste 23 riigist. Lisandus ka välismaalastest
suvekoduomanikke. Õnneks aktsepteerivad nad meie ehitustavasid ning paljud
püüavad eesti keeltki omandada. Tore on vastu võtta individuaalturiste
ja eesti peresid.
3. Küsimusi tuleb nii e-maili teel kui juba kohale saabunutelt, reisibüroodelt
ja -korraldajatelt. Suvel on Kuressaare raekojas paiknevas infokeskuses
pidev sebimine. Kevad-suvel uuritakse enam majutusvõimalusi, suvel huvitab
ka transport, aktiivne puhkus ja kultuuriüritused.
4. Väärtustatakse meie imepärast loodust, südamlikke inimesi, käsitööd,
turvalisust, saarelisust ja selle võlusid, mereõhku ja fossiilirandu.
Vaieldamatud magnetid on Kuressaare Piiskopilinnus ja Kaali meteoriidikraatrite
väli. Looduspargid ja matkarajad ahvatlevad nii taime-, looma- kui linnuhuvilisi.
Vanad sumbkülad sammaldunud kiviaedade ja rookatustega on hästi säilinud.
Saab sõita väikesaartele, meelispaigad on Abruka ja Vilsandi.
Kahjuks sõidetakse Kuivastust tihti otsejoones Kuressaarde, teadmata
Muhu saare vaatamisväärsustest (Muhu Katariina kirik, arhailine Koguva
küla jms) või Orissaare ja Laimjala tee võludest.
5. Rahustavalt mõjuvad jalutuskäigud mererannas. Häid ujumiskohti leiab
Kuressaare linnast, Mändjala-Järve Puhkealalt, Karujärve äärest. Laenata
võib jalgratast, sõude- või mootorpaati, kanuud ja vesiratast. Rajatud
on telkimis- ja puhkekohti ning matkamaju. Külalisi ootavad tenniseväljakud,
ratsabaasid, jõusaalid, basseinid. Kalakasvatuses võib püüda forelli,
mida koheselt maitstagi saab.
Mare
Raid
EAS Turismiagentuuri projektijuht Otepää Turismiinfokeskuses
1. Otepääl on kaks arvestatavat turismihooaega - talv ja suvi, mida tuleb
vaadelda eraldi. Otepää kui Talvepealinna turunduskampaanias käivitus
eelmisel aastal mitu olulist projekti. Laiemalt võeti kasutusele talvepealinna
logo. Otepää omavalitsuse juhtimisel käivitatud projektid on innustanud
ka ettevõtjaid tootearendusele. Traditsioonilised või rahvusvahelised
spordi- ning kultuurisündmused olid nendeks magnetiteks, mis meelitasid
turiste meie piirkonda. Suvehooajal ei püüa me võistelda suvepealinna
Pärnuga, aga oleme uhked oma Pühajärve ranna üle. Sinilipurannana on Pühajärve
rand mitte ainult keskkonna-, vaid ka kliendisõbralik.
2. Otepääd külastavad turistid on ikka enamasti eestlased, aga välismaalaste
osakaal hakkab tasapisi kasvama. Eriti suvel, kus plahvatuslikult tõusis
saksa ja inglise turistide külastuste arv. Soomlaste huvi meie piirkonna
vastu on tänu piirkonnas pakutavale ravi- ja puhketeenusele aastaringne.
Talvised üllatajad on suusatreeningutele sõitnud turistid Austraaliast
ja Jaapanist. Lisaks välismaalased, kes osalevad Tartu Maratonil või teistel
rahvusvahelistel võistlustel.
3. Telefonipäringute lõviosa moodustab majutuse ja aktiivse puhkuse võimalused,
kohapeal huvitab turisti, mida teha või kuhu minna, mida peaks kindlasti
vaatama. Viimasel ajal küsitakse tihti toitlustuskohti, kus saaks nautida
piirkonnale omast head kööki.
4. Kuppelmaastik, soodne kliima nii suvel kui ka talvel, ajaloo- ning
kultuurikiht. Eesti lipuga seotud Maarja kirik, Eesti esimese telliskivilinnuse
varemed Otepää linnamäel ja Pühajärv oma hingematvas ilus. Tullakse ka
lihtsalt energiat ammutama, sest sensitiivid on tunnistanud Otepää energeetiliselt
aktiivseks.
5. Talvel kõikvõimalikud taliatraktsioonid - murdmaa- ja mäesuusatamine.
Lumelauasõit, uisutamine ja kelgutamine. Mootorsaani- ja ATV-rajad. Seiklus-
ja romantikahuvilistele matkad ja piknikud lumises metsas või suplus jääaugus
pärast suitsusauna. Saun ja romantilised retked looduses on populaarsed
ka suvel.
Raivo
Tõnissaar
EAS Turismiagentuuri projektijuht Hiiumaa Turismiinfokeskuses
1. Hiiumaa mullust turismisuve võib lugeda kordaläinuks. Palju aitasid
sellele kaasa päikeselised päevad, mis kutsus Hiiumaad külastama rohkem
ka Eesti elanikke. Toimis regulaarne praamiühendus mandri ja Saaremaaga.
Kokku külastas Hiiumaad eelmisel aastal ca 120 000 turisti ning suvel
läbiviidud küsitluse põhjal kulutasid eestlased Hiiumaal raha keskmiselt
1300 EEK. Novembrist alates töötab Hiiumaal ka taastusravikeskus Spa hotell
Lõokese.
2. Hiiumaa külastajatest on umbes 60-65% eestlased ning välismaalastest
umbes 50% soomlased.
3. Eelkõige päritakse, mida Hiiumaal näha ja teha on ning seejärel kõik
muu - majutus, toitlustus. Suurt huvi tuntakse juba eelnevalt Hiiumaa
kultuuri- ja spordisündmuste vastu, mille põhjal tehakse Hiiumaa külastuse
ajaline valik. Õnneks jagub sündmusi igale maitsele.
4. Suurim magnet on muidugi Kõpu tuletorn - maailmas 3. pidevalt töötav
tuletorn aastast 1531. Siis Ristimägi, kuhu oma kodusaarelt lahkuma sunnitud
Reigi rannarootslased panid esimese risti juba 1781. aastal - tänaseni
teeb sellest paigast esmakordselt mööduja oma kätega looduslikust materjalist
risti nende mälestuseks. 10 m sügavune liivaluite sisse uhutud Vanajõe
org keset lauget maastikku. Kassari saar, Käina lahe linnustikukaitseala,
Orjaku loodusrada ja linnuvaatlustorn. Sääretirp - umbes 2 km pikkune
merre ulatuv järjest ahenev kruusane seljandik viib rändaja Hiiumaa edelatippu.
Hiiumaa Muuseumi Kassari ekspositsioonimaja, mis annab ülevaate hiidlaste
minevikust, etnograafiast, tööstusest, loodusest. "Hiiu Vill",
kus vanadel masinatel valmib kõrgekvaliteediline lambavillast lõng. Ebba-Margaretha
Stenbocki algatusel 18. sajandil rajatud Suuremõisa loss. Ja palju muud.
5. Aktiivselt puhata on Hiiumaal võimalik mitmeti. Ümberringi ju meri
- võib sõuda, purjetada, surfata või kihutada jetiga. Saarel on mitmeid
matkaradu, mis sobivad nii jalgsi-, ratta- kui ratsamatkadeks, militaar-
ja loodusretkedeks. Harrastada võib ka rullsuisutamist, tennist, petanque’i
ja koguni squashi.
Angela
Aru
EAS Turismiagentuuri projektijuht Viljandi Turismiinfokeskuses
1. Viimaste aastatega on turistide arv tõusnud pidevalt. Kui Viljandi
Turismiinfokeskust külastab aastas ca 13-14 tuhat külastajat, siis linna
ja maakonna külaliste arv on ca 10 korda suurem. Üha rohkem oli neid,
kes ööks-paariks meile pidama jäid. Ka kohalik turismimajandus tõstab
pead - uued turismitalud on end hästi ära majandanud. Viljandi vana hotell
renoveeriti ja avati tänavu maikuus “Grand Hotel Viljandi” nime all. Viljandi
Vana Veetorn avati vaatetornina, järvel hakkas sõitma väikelaev “Rannapiiga”,
alustati ümber järve matkaraja planeerimist.
2. Suvel on Viljandi avastanud enda jaoks eesti pered, kes oma puhkusereise
teevad. Ligi pooled Mulgimaa külalistest on eestlased. Tullakse igalt
poolt üle Eesti, ka saartelt, enamasti väiksemate seltskondadega. Välismaalastest
turistide seas on rohkem soomlasi, sakslasi ja rootslasi, kes siiakanti
satuvad, aga ka Hollandist, Itaaliast, Jaapanist jne. Palju on väliseestlasi,
kes siit pärit ja nüüd turistina kunagisi kodukohti külastavad. Arvestades
naabreid, võiks rohkem olla lätlasi…
3. Suurem osa päringuist hõlmavad puht turismialast informatsiooni -
majutust, toitlustust, atraktsioone, üritusi. Üsna palju loodetakse leida
meilt ka reisibüroo teenuseid. Palju küsitakse informatsiooni konkreetsete
objektide kohta. - kui pikk/jäme miski puu, millal mõis ehitati jne.
4. Peamiseks maakonna turismimagnetiks on eelkõige Viljandi linn - lossimäed,
järv, veetorn, Heimtali, eelkõige A. Raua käsitöötalu ja koduloomuuseum,
Olustvere loss ja sealne ümbrus, Karksi-Nuia, Võrtsjärve rand ja loomulikult
Soomaa - kanuumatkad, rabaretked. Üritustest on kõige kõvem sõna Viljandi
pärimusmuusikafestival e. Viljandi Folk, mil linna elanikkond kolmeks-neljaks
päevaks kahekordistub.
5. Soomaal - kanuu- ja loodusmatkad, Viljandi järvel paadi ja vesirataste
laenutus, Suure-Jaanis jahiretked, Vahelaane talus minigolf. Viljandimaal
tervikuna - kohtumised ürgse looduse ja sajandeid kestnud kultuuritraditsioonidega
- kõik aktiivne sellega seotud.
Heli
Huul
Assotsiatsioon Haapsalu Turism
1. Möödunud aasta oli maakonnale turismi seisukohalt edukas. Suvi oli
ilus ja see tõi siia palju puhkajaid. Suveürituste kalender oli tihedalt
üritustega kaetud ja meelelahutust oli pakkuda igale maitsele.
2. Meie turismiinfokeskust külastanud turistidest umbes 30 % on sise-
ja 70 % välisturistid. Välisturistidest 40 % olid soomlased, 13% rootslased,
7% sakslased, 3% inglased, 1% Venemaa ja 6% muude riikide kodanikud.
3. Peamised küsimused, mida turistid Haapsalu Turismiinfokeskuses esitasid
olid järgmised: mida linnas ja maakonnas võiks vaadata, millised üritused
toimuvad, millist toitlustus- või majutuskohta soovitaksime, millal väljuvad
praamid Hiiumaale ja Saaremaale.
4. Peamised turismimagnetid vaatamisväärsuste poolelt Haapsalu linnas
on piiskopilinnus, Kuursaal rannapromenaadil, Tshaikovski pink (nüüd mängib
ka muusikat), raudteejaam oma pika kaetud perrooni, raudteemuuseumi ja
vanade auruveduritega ning samuti endine sõjaväelennuväli. Turismimagnetiteks
maakonnas on kindlasti Matsalu Looduskaitseala, Marimetsa raba ja Matsalu
matkarajad, Roosta Puhkekeskus, Nõva puhkeala, Noarootsi ja Vormsi saar
kui endised rannarootslaste poolt asustatud alad.
5. Aktiivse puhkuse poole pealt on sellest aastast Haapsalu linnapilti
lisandunud rollerid. Võimalik on rentida jalgratas või roller, lahel sõitmiseks
laenutada paat või mereleminekuks rentida purjekas. Supelda soojas merevees
ja nautida rannamõnusid, mängida korv- või rannavõrkpalli, jalutada rannapromenaadidel,
vanalinna kitsastel tänavatel või Paralepa parkmetsas. Maandada pingeid
mängides tennist või minigolfi, õngitseda Kalakülas või Kirsioja turismitalus
forelli.
|