Seadream Yacht Club: unelmatekruiis
![line](/estraveller/jul_sept2002/images/hrule.GIF)
Estravelleri
kruiisitoimetaja Timo Kauppinen jätkab käesolevas numbris oma artiklitesarja
rahvusvahelistest kruiisifirmadest ja maailma põnevamatest sihtkohtadest.
Sedapuhku oli Kauppise võõrustajaks kruiisil Prantsuse Rivierast Costa
del Solini SeaDream Yacht Club, kes esindab tervenisti uut kontseptsiooni
maailmamerel ja kutsub end mitte klassikaliseks kruiisifirmaks, vaid jahifirmaks.
Esmalt prantsuse shampus ja vene kaaviar
Maikuine päike paistab poolpilvises taevas, kui saabun Nizzasse. Sadamas
ootab sinivalge jaht SeaDream II, mis saab mu koduks järgmiseks kuueks
päevaks, teel Málagasse Hispaania kuulsal päikeserannikul Costa del Solil.
Juba
laeva pardale minek näitas, et tegemist on millegi parema kui massiturismiga.
SeaDream II kapten Erik Lund Anderssen ja hotellimanager Kevin Dunn olid
trapi juures iga reisijat isiklikult vastu võtmas.
Seejärel juhatati reisijad laeva peasalongi, kus meid tervitati prantsuse
shampuse ja vene kalamarjaga. See oli üks paljudest erinevustest massikruiisi
ja luksusjahi vahel, aga reis polnud veel õieti alanudki...
Shampuse ja kalamarja järel ootasid laeva vestibüülis kajutiteenijad,
et juhatada reisijad kajutitesse. Sisekajuteid sellel laeval ei tunta,
vaid kõik SeaDreami kajutid on ruumikad väliskajutid, mille varustus vastab
parimate hotellide tasemele.
Järgnesin Belgiast pärit kajutiteenijale oma kajutisse, mis rahuldanuks
ka kõige nõudlikuma kruiisireisija maitset. Ligi 50-ruutmeetrine Owner’s
Suite oli laeva üks parimaid kajuteid.
Luksuskajut
täis mõnusaid pisimugavusi
Sviidi varustusse kuulusid muuhulgas eraldi elutuba ja magamistuba, sööginish
ja kaks marmoriga kaunistatud vannituba. Ühest vannitoast avanes kaunis
vaade merele.
Suuremas vannitoa oli lisaks vannile veel spetsiaalne massaazhidush.
Vannitubades ootasid mind maailmakuulsa Bvlgari dushigeel, shampoon, juustebalsam,
seebid ja kätekreemid.
Magamistoa riidekapist leidsin ka hommikumantli ja vannisussid. Kapikesi
ja riiuleid oleks kajutis piisanud ka mitmekuulise kruiisi tarbeks. Juba
esimesest hetkest tundsin, et see kruiis hakkab mulle väga meeldima…
Omanikusviidi meelelahutuskeskus sisaldas 2 lamedat televiisoriekraani,
CD-mängija ning DVD filmide jaoks. Punktiks i peal olid aga märkmepaberid
ja muud vahendid mu töölaual - kõik varustatud minu nimega! Internetiühendus
oli selle kõrval juba igapäevane asi, 20 dollari eest päevas võis laptopi
endale ka üürida.
Minibaarist avastasin karastusjookide kõrval veel kaks liitrist alkoholipudelit,
mille kohta firma uuris minu maitset broneeringut tehes. Milline hotell
paneks igale kliendile minibaari kaks liitrist alkoholipudelit ja veel
ilma lisamaksuta?
Lisaks omanikukajutile on SeaDreami reisijatel valida veel kahe kajutikategooria
vahel: 18-ruutmeetrine Yacht Club Stateroom ja 36-ruutmeetrine Commodore
Club Stateroom.
Kõigi mainitud kajutitüüpide standardvarustuse hulka kuuluvad nagu omanikukajutilgi
minibaar jookidega, reisija nimega märgistatud märkmevahendid, rannamantel
ja vannitoasussid, massaazhidush, Bvlgari pesuvahendid, lameda ekraaniga
televiisor, CD-mängija ja DVD ning loomulikult ööpäevaringne kajutiteenindus.
Enam kui pooled reisijatest eurooplased
Samal ajal kui kruiisilaevade veeväljasurve hakkab juba üle 110 tuhande
brutoregistertonnistele megalaevadele lähenema, pakkudes personaalse teenindamise
asemel ööpäevaringset organiseeritud massiprogrammi, suunduvad nõudlikumad
kruiisireisijad isikupärasemat vabaajaprogrammi otsima väikestele kruiisilaevadele.
SeaDream võtab oma pardale 110 nõudlikku reisijat, keda teenindava personali
arv ulatub üheksakümneni. - nii tagatakse kõrge tase. SeaDreami reisija
tunneb selgelt, et ta on laeval oodatud ja austatud.
Prantsuse Nizzast Hispaania Málagasse suunduval kruiisil oli reisijaid
69. Neist kõige kaugemad
olid kohale lennanud koguni Lõuna-Aafrikast, Singapurist, Kanadast ja
Filipiinidelt. Ja märkimisväärne oli ka seik, et enam kui pooled reisijatest
olid laeval eurooplased. Reisi pikkuseks kujunes 772 meremiili ehk umbes
1428 kilomeetrit. Jahi veeväljasurve on 4260 brutoregistertonni, pikkus
105 meetrit ja laius 14 meetrit. Reisijatekke on SeaDreamil kokku viis.
Kruiisil paar korda aastas
Inglased Valerie Austen ja Brian Cook uurivad maailma erinevaid paiku
kruiisi abil paar korda aastas. Tuttavaks on saanud nii värvikas Madagaskar,
päikeseline Kariibia meri, kosmopoliitne Läänemeri, müstiline Aasia ja
isegi jäine Antarktika. Austen ja Cook on kruiisidel sõitnud alates 1985.
aastast. Arvukatest sihtkohtadest peavad nad põnevaimaks Antarktikat,
mida nad on külastanud mitmel korral.
“See on suurepärane sihtkoht oma looduse poolest. Sihtkoht, kus inimese
jalajälgi veel pole näha,” jutustab Austen õhinal.
Aastal
2000 tegid Valerie Austen ja Brian Cook ainulaadse reisi Titanicu vrakile.
Sukeldumine allveelaevaga kestis umbes kaks ja pool tundi, misjärel tiireldi
vahetult vraki ümber viis tundi, kuni kätte jõudis aeg uuesti merepinnale
naasta. RMS Titanic uppus 14. aprillil 1912. aastal oma esmareisil, põrkudes
Newfoundlandi lähedal kokku jäämäega. Katastroofis hukkus 1523 inimest,
laeva vrakk lebab ligi nelja kilomeetri sügavusel.
“Huvitav oli näha, kuidas veel 88 aastat pärast laevaõnnetust olid pudelid
merepõhjas säilinud, kuigi kastid olid juba ammu ära lagunenud. See oli
sügavalt meelde jääv kogemus,” nendib Brian Cook.
“SeaDream on luksustoode, personaalne teenindamine on meile jätnud hea
mulje,” jutustab Valerie Austen. “Meie arvates on väike laev kõige meeldivam
viis reisimiseks. Näiteks Kariibia meri on väikese laevaga suurepärane
kruiisisihtkoht. Megalaevad rikuvad Kariibi mere saarte idülli, kui tervelt
3800 inimest väljub samast laevast päevaekskursioonidele.”
“Võimalus osaleda Vahemerekruiisil väljapool turismihooaega oli üheks
põhjuseks, et valisime just selle kruiisi,” nendib Brian Cook. “Järgmiseks
sihtkohaks oleme aasta lõpupoole plaaninud mitmenäolist Lõuna-Aafrikat.”
Söök
valmib täpselt vastavalt tellimusele
SeaDream pakub lisaks personaalsemale teenindusele veel üht suurtest kruiisilaevadest
erinevat teenust: “à la minute cuisine”, kus toit valmistatakse alles
kliendi tellimisel ega võeta soojakapist nagu suurtel laevadel. Iga kokk
teab, et pole kaugeltki sama, kas serveerida õhtusöök sajale või enam
kui kolmele tuhandele inimesele.
SeaDreamil pakutakse nii hommikusööki kui lõunat Topside restoranis laeva
välistekil, kus võib samal ajal nautida vahelduvat meremaastikku. Õhtusöök
toimub tavaliselt jahi restoranis.
Restoranis on palju kaheinimeselaudu, kuid leidub ka laudu isegi kümnele
inimesele. Restoran on piisavalt suur, et kõik reisijad mahuksid sööma
samaaegselt. Seating on restoranis vaba, reisijad võivad vabalt ise endale
lauakaaslased valida. Teistel kruiisidel on söögiajad ja laud tavaliselt
kogu reisi ajaks kindlaks määratud.
Tüüpiliseks à la carte õhtusöögiks on valida kolme külmtoidu, kolme supi,
kahe salati, nelja põhiroa ja viie järelroa vahel. Esindatud olid ka alternatiivsed
taime- ja kergetoidud.
Maitseelamusi
täiendab tasuta vein nii lõuna kui õhtusöögi juurde. Soovi korral võib
veini tellida ka nn. connoisseur’ide veinikaardilt.
Söö, kus sulle meeldib
Maailma palju näinud reisija hindab SeaDreamil võimalust tellida toite
ka väljapool menüüd. Näiteks õhtusöögi võib alustada kalamarjaga kasvõi
igal õhtul. Ka kajutiteenindus toob soovi korral kalamarja ilma lisamaksuta.
Esmaklassilised toorained ja viimistletud serveering täiendavad merelist
maitseelamust veelgi.
Ühel õhtul otsustasin nautida õhtusööki oma sviidis. Vaid üks kõne kajutiteenindusse
ja õhtumenüü oligi kajutis valimiseks valmis. Õhtusöök serveeriti käikude
kaupa eelroast desserdini nagu jahi restoraniski. Paljudel megalaevadel
oleks õhtusöök kajutis reisijate suure arvu tõttu üsnagi komplitseeritud.
Rahvusvahelistel kruiisidel on huvitav jälgida, kuidas erinevate rahvuste
toitumisharjumused erinevad. Kui ameeriklane tellib oma taldrikule enamasti
liha, siis eurooplane valib tihti kala.
Kalamarja tarbiti SeaDream II-l nädalas üle viie kilo, homaare 18 kilo,
liha 45 kilo ja värsket kala 136 kilo. Jookidest kulus nädalaga sada
pudelit shampust, 252 pudelit valget veini ja 168 pudelit punast veini.
Reisija on laeval kõige tähtsam
Reisijat peetakse laeval kõige tähtsamaks persooniks “otsekui seitsmendal
merel” ja vaevalt keegi SeaDreami reisijatest paneb seda pahaks. Laeva
personal koosneb peamiselt eurooplastest, kuigi kohtab ka aasiapäraseid
näojooni.
Väikesest Oslo lähedal paiknevast Norra külast Kongsvinger pärinev SeaDreami
II kapten Erik Lund Anderssen oli 18-aastane, kui ta tegi otsuse laia
maailma minna nagu mõni teinegi enne teda. Kaubalaeva kapteniks sai ta
1980. aastal ning aastast 1985 on Anderssen töötanud reisilaeval.
“Laeval personal mitte ainult teeb tööd, vaid annab tervele laevale elu,
et toode oleks edukas ka klientide seas,” sõnab Anderssen. “Oma suuruse
poolest sobib SeaDream suurepäraselt tellimuskruiisidele - SeaDreami laevu
on oma erireisideks üürinud muuhulgas ka sellised rahvusvahelised firmad
nagu Nokia, Jaguar ja USA suuruselt teine õlletootja Miller. Ka mitmed
eraisikud on laevu perepidustusteks rentinud.”
“Arvan, et oleme oma tööd hästi teinud,” tõdeb kapten Erik Lund Anderssen
uhkelt.
Õukond lainetel ilma formaalsusteta
SeaDreami reisija ei otsi oma puhkuse ajal suuri sadamaid, vaid hoopis
neid, kuhu megalaevad oma suuruse tõttu ei või siseneda. Väike köidab.
Õhkkond on SeaDreamil vaba. Koos kindlate söögivahetustega on üle parda
heidetud ka dress code ehk siis meeste lipsukohustus õhtusöögil. Ja mis
kõige toredam, see laev ei püüa välja näha nagu neoontuledes ujuv Las
Vegas!
Kogenud
kruiisireisija oskab hinnata ka seda, et laevatekil ei kõla tarbetuid
teateid bingo ja pealelõunatee algamise kohta. Eriti tuleb ära mainida
ka fakt, et jahi kaupluses tehtud ostud toimetatakse reisijale kinkepakendis
otse kajutisse.
Aasia raviprotseduurid on populaarsed
SeaDreami eriliseks võluks on taastusravikeskus, mis kuulub Bali kuulsale
ettevõttele Mandara Spa. Mandaral on üle 60 sanatooriumi üle maailma
- Bahamast Maldiivideni ja Tahiitist Hawaiini. Ravikeskuse direktori Victoria
Doyle’i sõnul tuleb SeaDreami reisijate eest igati hoolt kanda ka nende
puhkuse ajal.
Eksootilised Aasia päritoluga ravikuurid on klientide hulgas väga populaarsed.
Näiteks tõi Doyle muuhulgas hawaii massazhi ja massaazhi kuumade kividega.
Hinnatud on ka aroomiteraapia ning rahvarohked tai chi- ja joogatunnid.
“Meesreisijad on enim huvitatud massaazhist ja näohooldusest. Tellitud
kruiisidel on ärimeeste seas väga küsitud protseduuriks maniküür,” jutustab
ravikeskuse direktor Victoria Doyle.
Oma tervise eest hoolitsejatele on SeaDreamil palju mõeldud. Jahil on
hästivarustatud tervisespordisaal ja väga mitmekülgsed veespordivõimalused.
Kui laev seisab ankrus, lastakse vette spetsiaalne parv, millelt võivad
startida surfajad, veesuuskurid ja aerutajad. Ja kõik see on lisatasuta.
Laeval
on olemas maastikujalgrattad, mida reisijad võivad laenata sadamas maale
suundudes. Golfimängijatele pakub vaheldus golfisimulaator, millel saab
valida maailma 30 tippväljaku vahel. Pealelõunast puhkust aitavad sisustada
veel ujumisbassein, mullivann, bali voodid päikesevõtuks ja koguni kaheksa
inimest korraga mahutav päikeselavats! Merepuhkus võib seega sisaldada
palju muudki kui gourmet-toite tähttaeva all.
Majutust korraldab tõeline proff
SeaDream II hotellimanageriks on inglane kevin Dunn, kes on suure kogemusega
proff. Ookeaniavarused on olnud tema töökohaks viimased 27 aastat.
1975. aastal sai Kevini esimeseks töökohaks Union-Castle Mail Steamship
Company, kus ta alustas pakikandjana. Union-Castle teenindas tollal laevaliine
Inglismaalt Lõuna-Aafrikasse.
Aasta hiljem siirdus Dunn laevakompaniisse Cunard Line, tõustes selles
kruiisifirmas 25 aastaga kelnerist purseriks ehk reisitüürimeheks. SeaDreamile
tuli ta mullu hotellimanageriks. Oma tööst on Kevin Dunn vaimustatud,
kuna kohtab laeval inimesi väga erinevatest maadest.
“Kruiisid on palju muutunud nende 27 aasta jooksul, mil mina merd olen
kündnud. Samal ajal kui kruiisisektor on kasvanud, on teenindus muutunud
üha tähtsamaks kvaliteediteguriks. Rahvusvahelised kruiisid pakuvad tänapäeval
igaühele midagi ja reisijad on sellega seoses noorenenud. Nüüd sõidavad
kruiisidel teisedki, mitte ainult rikkad ja ilusad,” jutustab Kevin Dunn.
“Tüüpiline SeaDreami reisija on vanuselt 35-55 aastane, aktiivne ja edukas
inimene, kes on maailmas juba üksjagu reisinud. Kes soovib erilist kogemust
merel, leiab selle kindlasti SeaDream Yacht Clubi teenustepakettide hulgast,”
kinnitab Dunn.
Mis teeb SeaDreamist erilise?
Möödunud aastal asutatud SeaDream Yacht Clubile kuulub kaks jahti - SeaDream
I ja SeaDream II, mis suvehooajal seilavad Vahemere kultuuririkastel vetel
ja talvel Kariibi mere paradiisisaartel.
Kui võrrelda kruiisihindu massilaeval ja luksusjahil, ei tohi vaadata
ainult numbreid, vaid ka neis sisalduvaid teenuseid. Siit just ilmnevadki
selgelt jahi eelised. SeaDreami hindades sisalduvad paljud lisateenused,
mille eest tavalistel kruiisidel võetakse lisatasu. Sellisteks on näiteks
joogid laevasalongides ja kajutis, veinid lõuna- ja õhtusöögilauas. Samuti
jootraha teenindavale personalile (nädalasel kruiisil tavaliselt umbes
1050 Eesti krooni), tasuta ööpäevaringne kajutiteenindus (mitmetel tavakruiisidel
on hakatud selle eest tänapäeval tasu võtma), võimalus õhtust süüa oma
kajutis ja paljud teised teenused. Laeva päikesetoolidel ootavad teid
juba rätikud, maalt laevale tagasipöördumisel pakutakse teile värske näorätik
- väikestest detailidest luuakse teatavasti see suurem tervik, mis moodustab
tõelise teeninduse ja mida on raske leida suurtel, tuhandeid reisijaid
sadamast teise transportival megakruiisil.
Vastandina megalaeva minutipealt programmeeritud tegevuskavale pakub
luksusjaht personaalset nauditavat teenindust.
Ka on väikeste jahtide sadamasihtkohad huvitavamad kui suurtel laevadel,
kuna nad võivad sisse põigata ka sadamatesse, kuhu suured kruiisilaevad
ei mahu. Päeva võib veeta kasvõi koos laevakokaga sisseoste tehes või
kapteniga sukeldudes, või hoopis põneval jalgrattaretkel koos meeskonnaliikmetega.
Jaht võimaldab ka seda, et sihtsadamates viibimise aeg pole tingimata
kivisse raiutud, vaid laeva kaptenil on õigus sadamasoleku aega kohapeal
soovi korral ka pikendada.
Olles sõitnud paljudel maailma meredel, olen aastate jooksul õppinud
üha rohkem hindama personaalset teenindust ja just sellest ongi tingitud
SeadReami edu. Tore oli tõdeda, et juba paar päeva pärast teeleasumist
tundis laevapersonal mind nimepidi - ma polnud siis pelk number reisijate
nimekirjas, vaid inimene.
SeaDream Yacht Clubi motoks on Expect the unexpected - Oota ootamatut!
Ja seda firmas ka pakub. Lähemalt võite SeaDreamist lugeda internetist
aadressil www.seadreamyachtclub.com.
Külastatud sadamad
Nizza
Kauni Inglitelahe varjus asuv Prantsuse Riviera pealinnana tuntud Nizza
on ajaloo jooksul olnud kõrgema seltskonna hulgas populaarne piirkond.
Côte d’Azuri võlu on läbi aegade nautinud nii Vene tsaar Nikolai II kui
ka Inglise kuninganna Victoria. Mõlemad maad on jätnud on jäljed ka Nizzasse.
Sibulakupliline vene õigeusu kirik valmis Nikolai II toetusel natuke
enne revolutsiooni. Siin elanud inglased lasid aga 1820ndatel aastatel
välja ehitada Pomenade des Anglais’. Rannabulvar koos rokokoostiilis luksushotelliga
Negresco on aastate jooksul kujunenud Nizza tuntuimaks sümboliks.
Cassis
Umbes 20 kilomeetrit Marseille’st idapool paiknev Cassis on väike kaheksa
tuhande elanikuga kaluriküla, mille sadamapiirkonna arvukad restoranid
peibutavad reisija hetkekski proovima meresaake, samal ajal kui silm puhkab
paate ja merevaadet nautides. Calanques ehk Vahemere lahesopid asuvad
vaid parvesõidu kaugusel Cassis’st. Lähikonnast leidub ka Cap Canaille,
Prantsusmaa kõrgeim ja Euroopa üks kõrgemaid kaljuseinu.
Cassis on tuntud oma veinide poolest ja sel on oma kvaliteeditunnus (A.O.C
ehk Appellations d´Origine Contrôlée). Lõuna-Prantsusmaa Provence’i veinipiirkond,
kuhu Cassis kuulub, on alguse saanud juba umbes 2600 aastat tagasi, mil
siia jõudnud esimesed foiniiklased ja kreeklased tõid endaga kaasa viinamarjakasvatuse.
Provence’i viinapuud on seega Prantsuse vanimad.
La Ciotat
La Ciotat on Lõuna-Prantsusmaa teine hea näide võluvast sadamakesest,
kuhu suured megalaevad ei saa siseneda, kuigi sihtkohal oleks turistile
palju pakkuda.
La Ciotat ja kino on lahutamatud. Kino ajalugu sai alguse sellest, kui
prantsuse vennad Lumière’id korraldasid Pariisis esimese tasulise kinoseansi.
Programmis oli muuhulgas filmike “Rong saabub jaama”, mis oli filmitud
just La Ciotat’s.
Alicante
Juba vanad roomlased tundsid Costa Blancal asuvat Alicantet tänu päikeserohkusele
Lucentumi ahk Valguse Linna nime all. Varjuliste palmidega Explanada de
España on Alicante rahvarohke rannabulvar. Linnapilti valitseb valitsevaks
Benacantili mäel paiknev võimas Santa Bárbara linnus, kus on ajaloojälgi
ka 13.-18. sajandist.
Tasub sisse astuda Alicante raekotta, mis on etaloniks merepinna kõrguse
mõõtmisel Hispaanias - Madriidis on vastavalt 0-kilomeeter vahemaade mõõtmiseks.
Kuigi turistide seas vähem tuntud, on külastamist väärt ka linna kunstimuuseum,
mis pakub suurepärast ülevaadet Alicante oma maalikunstnikest ja kohalikust
kunstist.
Cartagena
Kartaagolased asutasid Cartagena koloonia pealinnaks 227. aastal e.m.a.
Kahe linnusega kaitstud laht oli juhtivaks kaubasadamaks Kartaago, Rooma
ja Bütsantsi perioodil. Cartagena ajalooliste vaatamisväärtuste hulka
kuuluvad muuhulgas rooma teatri varemed esimesest sajandist e.m.a ja puunia
linnamüür.
Cartagena l’ähedal asuv Euroopa suurim mereveelaguun Mar Menor on tuntud
oma mineraalirikka ja tervistava vee poolest.
Málaga
Rahvusvahelise puhkepiirkonnana tuntud Hispaania Costa del Sol pakub reisijale
kõike, mida too soovida võib. Päikeserannik on oma nime väärt - siin on
ligi 124 liivaranda ja päike paistab enam kui 325 päeva aastas.
Algselt foiniiklaste poolt 1000. aastal e.m.a. asutatud Málaga on tänapäeval
värvikas umbes 600 tuhande elanikuga sadamalinn. Selle tähtsaim vaatamisväärsus
on Alcazaba, mis on olnud eeskujuks ka maailmakuulsale Granada Alhambrale.
Málaga on ka tuntud maalikunstniku Pablo Picasso sünnilinn. Tema sünnikodu
asub Plaza de la Merced ääres. Málagas olles ei tasu jätta külastamata
kohalikke veinitube. Linna tuntuim bodega on ”Antigua Casa de Guardia”,
asutatud juba 1840. aastal. Just siinne malaga vein on kõige ehtsam!
|