|
|
Teie küsite, Estravel vastab
![line](/estraveller/oct_dec2002/images/hrule.GIF)
Millise arvestusega tuleks reisile raha kaasa võtta?
Kuigi mõnusaks äraolemiseks planeeritakse reisiraha enamasti umbes
500 krooni päevas ja sama suure summa ettenäitamist võidakse nõuda ka
riiki sisenemisel, sõltub see suures osas inimese huvidest-harjumustest
ja sihtkohast. Ex-sotsmaades ja ka näiteks Tais või Hispaanias peaks vähemagagi
hakkama saama. Kõik sõltub ju sellest, kas reisija on seljakotlane, sõidab
üksi või perega, kas tellitud reisipaketis sisalduvad söögid: hommikusöök,
poolpansion või täispansion, või on tegu hoopis all-inclusive paketiga,
kui palju ja mida on ette makstud jnejne. Kui hotell koos hommikusöögiga
on olemas, priskeid ja pidulikke õhtusööke ei harrasta ning väga palju
kalleid muuseume ja meelelahutusasutusi ei külasta, võib ka 300 krooniga
reisija kohta päevas läbi ajada. Aga näiteks Shveits ja Skandinaavia on
hirmkallid, viimasel ajal ka Inglismaa ja isegi Küpros. Nii tuleb näiteks
Küprosel täiskasvanu veepargi päevapilet kuhugi 400 krooni kanti ja minimaalne
õhtusöögiarve 200-300 krooni inimese kohta pole mingi ime.
Kas krediitkaart on reisil hädavajalik?
Kogu maailmas on krediitkaart usaldusväärsuse mõõdupuu. Kaardi kasutamine
on soovitav (soodne küll vist ainult maksepikenduse tõttu) põhimõtteliselt
kogu maailmas. Reisija peab samas ise ettevaatlik olema ja mõtlema, kus
tema kaardiga maksupettusi võidakse teha ja kus mitte. Üsna mittearukas
oleks Brasiilias või Venemaal ja teistes taolistes maades tasumisel kaart
käest anda, kuna just hiljuti käis sealt üle kaardikoopiate tegemise laine.
Samas on aga Tais ka igal turuonul-tädil sahtlis oma krediitkaardihöövel,
maksmine kaardiga levinud ning turvaline. Soomes saab kaardiga rahulikult
maksta isegi igas McDonaldsis, taksos ja mujalgi. Pisut raskem on maksmisel
kaardi kasutamine konservatiivsemates riikides nagu näiteks Holland, kus
kohalik pin-süsteem (nagu meie maestro) on ülivõimas ja krediitkaardiga
pisemates kauplustes-restoranides tasumine peaaegu võimatu. Igal juhul
on reisile alati soovitav piisavalt sularaha või eelistatult reisitshekke
kaasa võtta ja hoida taskus vähemalt üks krediitkaart, mille limiit on
üle 10 tuhande krooni.
Miks autorendi ja hotellimajutuse puhul krediitkaart hädavajalik
on?
Kõik rahvusvahelised aktsepteeritud autorendifirmad nõuavad autorendi
puhul kliendilt krediitkaardi olemasolu. Kõrgema klassi autosid (BMW,
Mercedes jne.) rentides nõuab osa kompaniisid kliendilt miinimumina koguni
2 krediitkaardi olemasolu, millest üks peab olema limiidivaba kaart, s.t.
American Express või Diners Club. Viimast reeglit rakendatakse üle maailma,
kuid eriti tihti Prantsuse Rivieral. Autot rentides võib tasuda nii krediit-
või deebetkaardi, sularaha või ettemakstud voucheriga, kuid reeglina küsitakse
lisaks lõppmaksevahendile täiendavaks garantiiks ikkagi ka krediitkaarti.
Miks? Krediitkaardi olemasolu on garantiina vajalik eelkõige selleks,
et autorendifirma veenduks leti ees seisva kliendi maksejõulisuses. Autot
rentides paneb rendifirma vastutuse autoga juhtuva eest alati kliendile
ning lisatagatised ongi vajalikud selleks, et riski rendifirma jaoks võimalikult
palju maandada. Lisatagatis on näiteks vajalik juhul, kui klient tagastab
auto väljaspool ametlikku tööaega või jätab auto hotelli ning rent on
tasutud ettemaksuna sularahas või reisibüroo väljastatud ettemakstud voucheriga.
Autorendifirmal on ka alati võimalus debiteerida kliendi krediitkaarti
täiendavate kulude katteks, näiteks puuduva kütuse, rohkem sõidetud päevade
või autole tekitatud vigastuste eest kliendi poolt valitud omavastutuse
piires. Rendilepingut koostades külmutab rendifirma kliendi kaardilt või
pangaarvelt teatud summa, mis on tavaliselt pisut suurem rendisummast:
omavastutus + paagitäitmistasu + rendi maksumus + 20%. Seda summat klient
rendiperioodi jooksul muude teenuste/kaupade eest maksmisel kasutada ei
saa. Klientidel, kellel kaardilimiidid rahvusvahelistes mastaapides suhteliselt
väiksed (alla 8000 EEK), soovitatakse autorent tellida reisibüroost ette
ning selle eest ka ette tasuda. Reisibüroo annab kliendile kaasa ettemakstud
voucheri. Kuid ka sel juhul nõuab rendifirma kliendilt lisatagatisena
krediit- või deebetkaardi olemasolu ning külmutab summa, mis vastab eeltoodud
valemile. Väga harval erandjuhul võtavad väiksemad rendifirmad klientidelt
ka sularahadeposiite.
Valdav osa maailma hotellidest nõuab tagatiseks krediitkardi olemasolu.
Kuigi reeglina tellib ja maksab Eesti klient hotellimajutuse ette oma
reisibüroos, jätavad analoogselt autorendifirmadega vähegi endast lugu
pidavad hotellid õiguse nõuda kliendilt hotelli sisseregistreerimisel
krediitkaardi numbrit. Kaardi tagatiseks andmine
võimaldab kliendil teha hotellis lisakulutusi (süüa restoranis, kasutada
baari ja minibaari teenuseid jne), need mugavalt toa arvele panna ning
hotellist väljaregistreerimisel, kui klient ei soovi tasuda kulutusi sularahas,
võetakse temalt autorisatsioon kulude debiteerimise kohta krediitkaardilt.
Loomulikult on kaart tagatiseks ka hotellile – kaardi omamise fakt näitab
kliendi maksjõulisust ja soliidsust ning annab hotellile võimalike pahanduste
(näiteks arve tasumata jätmise) korral võimaluse
kliendi kaarti vajadusel debiteerida. Kui klient soovib maksta hotelli
eest mitte reisibüroole, vaid kohapeal, tuleb tuba alati garanteerida
krediitkaardiga, mis aga ei tähenda, et kohapeal maksta tuleks sama kaardiga.
Tasuda võib nii teise kaardiga kui ka sularahas.
Kus lisandub maksmisel hinnasildil näidatule veel
muid summasid?
Pole küll täpsemat infot selle kassas suuremaks kujuneva hinna kohta,
aga näiteks USAs tuleb ilmselt kauplustes kohalik tax juurde. Restoranides
võib olla teenindustasu “service tax” juba hinna sees või eraldi, sel
juhul enamasti poolvabatahtlik. Ja sellele lisanduva jootraha suurus on
ikka põhimõtteliselt kliendi enda määrata, reeglina restoranis 10-15%
ja taksos umbes 10% arvest.
Ja veel: meie andmetel on Taanis vastu võetud seadus, mis vabastab kõik
kaupmehed (reisibürood, kauplused, taksojuhid, hotellid jne.) kohustusest
kliendipoolsete krediitkaardi maksete eest pangale või kaardikeskusele
nn kaupmehetasu maksta ning annab neile õiguse see erineva kaardi puhul
erinev komisjon sisse kasseerida tarbijalt "credit card fee / kreditkortgebyr"
nime all. Seega peab turist Taanis kaardimaksete korral alati sellise
lisatasuga arvestama, mis kallimate teenuste (näiteks hotellimajutus)
üsnagi kopsakas on. Maksest saab siiski hoiduda, tellides teenus juba
Eestis ette reisibüroolt ning tasudes kohapeal reisibüroo voucheriga.
Millistes riikides on mugav kasutada reisitshekke?
Estravel müüb American Expressi reisishekke erinevates valuutades
ja vääringutes. Tänu reistshekkide laiale valikule on lihtne leida oma
tarbeks sobiva. Lisaks pankadele aktsepteerivad reisitshekke ka paljud
kauplused, restoranid ja hotellid. Võimaluse korral on soovitav osta reisitshekke
sihtkohamaa valuutas, Euroopa piires reisides siis euro-reisitšekke.
Reisitshekid on mugavad ja turvalised just selles mõttes, et kaotamise
korral tshekid, erinevalt sularahast, taastatakse. Natuke ebamugavad muidugi
seetõttu, et tuleb vahetada pangas ja mitte kõik rahavahetajad neid ei
aktsepteeri. Aafrikas jm pisut “ohtlikuma” reputatsiooniga maades on nad
hädavajalikud, samas on seal ka raskem panku leida.
|