Oliver Staas näeb regiooni potentsiaali
![line](/estraveller/oct_dec2002/images/hrule.GIF)
Jüri Toomel
Kesksuvel
määrati hotelliketi Radisson SAS Hotels & Resorts Balti, Peterburi,
Sotshi ja Bakuu regiooni direktoriks 38-aastane Oliver Staas. Enam kui
20-aastase hotellistaazhiga sakslane on töötanud Radisson SAS süsteemis
kümmekond aastat, olnud hotellide asedirektor Kölnis ja Hamburgis, tegevdirektor
Riias ja Moskvas ning 2001. aastast alates Radisson SAS Royal Hotellis
Peterburis.
“Olen väga rõõmus oma edutamise üle selles põnevas ja dünaamilises regioonis,”
ütles Oliver Staas ametissemääramise puhul tehtud avalduses. “Ma tunnetan
selgelt piirkonna tohutut potentsiaali ja Radisson SAS hotellivõrguga
siin tekkivaid mitmeid sünergiaid.”
Nõustusin Riiga kolima pikemalt mõtlemata
Oliver Staas on lõpetanud maineka Cornelli ülikooli USAs, valdab lisaks
saksa ja inglise keelele mõnevõrra ka prantsuse ja vene keelt ning peab
oma lemmikharrastusteks jooksmist ja golfi.
Enam kui viis aastat tagasi tegi Staas oma elus suurt muutust tähendava
otsuse. Kuigi tal oli seljataga edukas karjäär Saksamaal, tekkis soov
minna tööle välismaale.
“Kui
avanes see fantastiline võimalus Läti pealinnas Riias, sõitsin ma nädalaks
sinna kohapeale olukorraga tutvuma,” jutustab Oliver Staas. “Olin nähtust
nii vaimustatud, et nõustusin pikemalt mõtlemata. Ja kogu Riias oleku
aja jooksul ei kahetsenud ma seda sammu kordagi.”
Raske oli supermarketit leida
Kolimine Ida-Euroopasse, endise nõukogude vabariigi pealinna tähendas
uut väljakutset ning hoopis teistsugust töö- ja elukeskkonda. Hotellidirektor
kohanes kiiresti: “See polnud üldse mingi shokk. See oli loomulikult erinev,
kuid alati, kui ma sõidan välismaale, loen, mida kätte saan, et mõista
kohalikku kultuuri. Ma olin ette valmistunud, mul oli fantastiline meeskond,
kes oli võimeline pakkuma parimat teenindust nii kohalikul kui rahvusvahelisel
tasandil.”
“Isiklikus elus oli raskusi näiteks supermarketi leidmisega,” meenutab
Staas, “kuid aasta jooksul toimus Riias väga palju muutusi. Ja kõik muutub
kiirelt ka praegu – kui käisin augustis Riias, ei tundnud ma tuttavaid
kohti enam äragi.”
Moskvasse ja hiljem Peterburi kolimine pakkus taas omanäolist keskkonda.
“Kui Riiat Moskva ja Peterburiga võrrelda, siis esiteks on juba linnad
erineva suurusega - Moskvas elanikke 12 miljonit ja Peterburis 5 miljonit
- ning see toob kaasa ka erineva mõttelaadi. Ka sõitmine ühes punktist
teise on raskem ja võtab rohkem aega. Kuid mulle meeldis elu Moskvas ja
meeldib Peterburis,” kinnitab Oliver Staas, “nagu juba mainisin, püüan
ma alati kohalikku kultuuri hästi tundma õppida ja sellega kohaneda.”
Õige
turupoliitika on edu pant
Rahvusvaheline hotellikett Radisson SAS Hotels & Resorts on Ida-Euroopa
hotelliturul viimasel ajal jõuliselt laienenud. Lisaks varem käivitatud
esmaklassilistele hotellidele Riias ja Vilniuses, avas Radisson SAS möödunud
aastal uued hotellid Tallinnas (280 tuba), Klaipedas (75 tuba) ja Peterburis
(166 tuba), saades sellega juhtivaks hotellibrändiks Balti mere piirkonnas.
Kokku kuulub Radisson SAS hotelliketti 153 hotelli 37 riigis, pakkudes
äri- ja puhkusereisijale enam kui 33 tuhat hotellituba Euroopas, Aafrikas
ja Lähis-Idas.
Sugugi mitte kõik rahvusvahelised hotelliketid pole Baltikumis olnud
õnnelikud ja mõni on küll tulnud, kuid peatselt uuesti lahkunud. Staasi
väitel on Radisson SASi edu pandiks olnud õige turupoliitika.
“Meie Radisson SASis oleme astunud õiget teed: me pole tahtnud siinsele
turule tulla ainult rahvusvahelise firmana, vaid oleme teadvustanud, et
on väga tähtis ennast integreerida kohalikku ühiskonda,” arvab värske
regioonidirektor. “Usun, et see põhimõte töötab väga hästi, kuna oleme
saanud juhtivaks rahvusvaheliseks hotellifirmaks Baltikumis ja Venemaal.
Kui me turule tulime, oli meie eesmärgiks olla kliendi silmis erinev,
ja see on õnnestunud meil väga hästi!”
Väidet
tõendab tagasiside hotellide klientidelt, regioon on kliendirahulolu raportis
olnud terve firma parimate hulgas. Turu elavdamiseks ja teeninduskvaliteedi
tõstmiseks on välja õpetatud ja juhtivatele kohtadele edutatud ka mitmeid
kohalikke spetsialiste.
Baltimaad vajavad aktiivset promotsiooni
Balti riikide probleemiks on, et paljud eurooplased ei suuda neid
kaardile paigutada ja enamik ameeriklasi ajab neid segi Balkaniga. Sellegipoolest
näeb Oliver Staas Balti riikidel suurt tulevikku.
“Väga tähtis on piirkonna praegusest palju aktiivsem mainekujundus, kuna
tõesti paljud inimesed ei tea Baltimaadest ikka veel midagi,” pole Staas
praeguse olukorraga rahul. “Kui ma mõnikord vestluses mainin, et siin
on väga ilus 40 kilomeetri pikkune valge liivarand, ei taha paljud inimesed
mind uskuda.”
“On vaja rohkem tähelepanu koondada turismisektori arendamisele, veelgi
täiustada infrastruktuuri. Kuna suur osa turiste saabub siia lennukiga,
on tähtis, et palju lennukompaniisid saab siia lennata ja omavahel konkureerida.
Parandamist vajab ka hinnapoliitika - tihti on Euroopas odavam lennata
Pariisi või isegi New Yorki kui tulla Baltimaadesse.”
Regiooni turundus peaks Oliver Staasi arvates toimuma Baltimaades ühiselt.
Tuleks välja töötada ühised müügiargumendid ning rakendada nii riigi kui
turismiettevõtjate koostöös õigeid turundusmeetmeid. Regioonidirektoril
on selleks valmis mitmeid ettepanekuid: “Paljud inimesed ei soovi enam
pelka mereranda, vaid eelistavad kombineeritud puhkust. Kuna olen aastaid
elanud Baltimaades ja nüüd vastutan Balti regiooni eest, tean väga hästi,
et siin on palju erinevaid võimalusi.”
Infrastruktuur areneb kiirelt
Turismi infrastruktuuri kiire areng Baltimaades saab regioonijuhilt
kiitust: “Muutunud on palju ja positiivses suunas. Kui võrrelda praegust
Riiat tolle ajaga, mil seal elasin, siis muutused on silmnähtavad juba
lennujaama saabumisel. Linnaski märkad, et tegemist on arenenud riigiga.
Sama on toimunud ka Tallinnas ja Vilniuses: turul on rohkem hotelle, igas
linnas on esindatud Radisson SAS, teenindustase on tõusnud märgatavalt.
Minu ajal polnud veel palju turiste, kuid nüüd on turism muutunud hiiglasuureks
turuks. Ja kasvab veelgi tulevikus, kui turundust arendatakse õiges suunas
- selleks peavad ponnistusi tegema kõik koos.”
“Kõik kolm riiki, olgugi et nad on erinevad, peaksid oma jõupingutused
ühendama terve Baltikumi ja iga linna reklaamimiseks. Valitsus ja turismiministeerium
peaksid promoma oma riigis tegutsevaid hotelle, reisibüroosid, restorane,
kasiinosid jms. Peaks koos käima töörühm, kes arutaks läbi, kuidas tegutsemine
oleks maksimaalselt efektiivne. Olen kindel, et Baltimaade turismil on
suur tulevik,” on Oliver Staas veendunud..
|