Lõuna-Aafrika: lootuste maa
![line](/estraveller/oct_dec2002/images/hrule.GIF)
Timo Kauppinen
Puuris
sukeldumine haide keskele, veinidegusteerimine viinamarjafarmis, frakis
pingviine täis rannad, majesteetlik Table Mountain ja Krugeri rahvuspargi
"top five" see on Estravelleri kruiisitoimetaja Timo
Kauppise saak Lõuna-Aafrikast.
Rikkalik loodus, mitmenäoline kultuur
Lõuna-Aafrika on lootust täis riik. On möödunud vaid kaheksa aastat ajast,
mil 1948. aastal alguse saanud apartheid lõppes. Need olid lõuna-aafriklastele
valulised aastad. Seaduseraamat oli täis kummalisi paragrahve mustanahalised
ei tohtinud käia valgetega samal tänavapoolel, kasutada samu rongivaguneid
ega avalikke käimlaid. Täna usub 43,6 miljoniline rahvas kindlalt tulevikku.
Lõuna-Aafrikasse suunduvale rändurile on sihtkoha valiku põhjuseks tavaliselt
looduse mitmekesisus ja loomade rohkus.
Lõuna-Aafrika
paikneb Aafrika mandri lõunatipus. Tema 3000-kilomeetrist merepiiri uhub
kaks ookeani läänes Atlandi ja idas India ookean. Lõuna-Aafrika
territoorium on Eestist umbes 27 korda suurem. Riik moodustub üheksast
maakonnast, elanikkond koosneb paljudest erinevatest etnilistest rühmitustest.
Inglise keelt räägitakse kõikjal, kuid riigikeelteks on veel afrikaans
ja üheksa muud keelt.
Portugali maadeuurija Bartholomew Dias purjetas 1488. aastal esimesena
ümber Healootuse neeme. 1652 järgnesid talle hollandi kolonisaatorid eesotsas
Jan van Riebeckiga ja enam kui 140 aastat hiljem inglased. Majanduse tormilise
arengu põhjustanud esimesed teemandid leiti Griqualandis 1867. aastal.
Inglaste ja hollandlaste vahel puhkenud Buuri sõja tagajärjel tekkis
20. sajandi algul Lõuna-Aafrika Vabariik. 1994. aasta valimistel sai riik
esimese tumedanahalise presidendi Nelson Mandela.
Johannesburg: kuldne linn
Esimese kontakti Lõuna-Aafrikaga sain lennuki maandudes Johannesburgi
rahvusvahelisele lennuväljale. Maailma rikkaim kullamaagisoon leiti siit
Witwaterstrandi mäe jalamilt 1886. aastal. Siia sündis Johannesburg, suulu
keeles Egoli ehk Kuldne Linn. Rikkakssaamise võimalus meelitas inimesi
Johannesburgi, mis tänapäeval on kiire elutempoga kaasaegne metropol.
Nagu kõigil suurlinnadel, on ka Johannesburgil mitu erinevat nägu
on valge keskklassi linnaosa, on rikaste mustanahaliste ja aasialaste
linnaosad.
Johannesburg ei uhkusta eriliste vaatamisväärsustega, kuid on heaks lähtebaasiks
näiteks Krugeri rahvusparki suundumisel. Majutus on soovitav valida linna
põhjaosast, mis turistile hubasem ja turvalisem.
Johannesburgist
umbes 60 kilomeetrit eemal asub riigi administratiivne pealinn Pretoria,
kus parlament töötab kuus kuud aastas. Ülejäänud kuus kuud asub parlament
Kaplinnas.
Pretoriat kutsutakse ka jakaranda-linnaks. Parim aeg siia tulla on oktoobris,
mil Pretoria enam kui 60 tuhat jakarandat on täies õies. Linn otse upub
jakarandadesse. Vaatamisväärsustest on tähtsaimad president Paul Krugeri
kodumuuseum ning Union Buildings, kus Nelson Mandela pidas 1994. aasta
mais oma ajaloolise kõne.
Pretoria kõrval asub buuride Voortrekker, 1835-1838 suure rände võimas
mälestusmärk.
Päikeselinn:
Aafrika naudingute kuningriik
Paaritunnise autosõidu kaugusel Johannesburgist asub Sun City, Lõuna-Aafrika
populaarseim meelelahutuskeskus ja kohalik Las Vegas. Puhkekeskus oma
kunstlike järvede, liivarandade ja dzhunglitega on otsekui oaas keset
tühermaad. Sun City pakub majutuseks igaühele midagi, kokku enam kui
1300 tuba neljas eri hotellis. Kui kohalikud ja lastega rändurid valivad
kolmetärnihotelli The Cabanas, siis luksust otsiv turist majutub viietärnipaleesse
The Palace of the Lost City, mis kuulub mainekasse hotelliketti The Leading
Hotels of the World.
Kui te The Palaceis ka ei ela, tasub sellega tingimata tutvuda
oma 338 luksustoaga on see nii arhitektuurilt kui teenindustasemelt
täiesti ainulaadne hotell maailmas. Saabuvat turisti tervitab luksuspalee
juba kaugelt ja sisse astudeski on peamine tunne ülevoolav luksuslikkus
mosaiikpõrandad, käsitsi maalitud laed, uhked Aafrika loomade teemalised
sambad. Hotelli ehitati mitu aastat ja projektis on arvesse suudetud võtta
pisimadki detailid.
Minu tuba The Palaceis oli ruumikas ja stiilselt sisustatud. Terrassilt
avanes vaade hotelli ümbritsevale botaanilisele dzhunglile, mille 1,6
miljonit puud ja taime on istutanud inimkäsi.
Tuba koristati kaks korda päevas. Õhtuvidevikus saabus toateenija "avama"
mu voodit ja vahetama käterätte. Ta laotas jalarätid vanni ja dushi ette
ning puistas neile värskeid roosiõielehti. Kätepesukauss täideti veega
ja selle kõrvale süüdati küünal. Nii luksuslikku teenindust polnud ma
varem kogenud kuskil maailmas.
Mänguautomaadid kõlisevad ööpäevaringselt
Harrastus- ja meelelahutusvõimalusi pakub Sun City rohkesti: sport, kasiinod,
kinod, suurepärased restoranid, rahvusvahelised kabareed. Sun City on
nii suur territoorium, et seda ei jõua ühe päevaga läbigi käia, tervest
meelelahutuskeskusest ja selle teenustest ülevaate saamiseks mõttekas
peatuda vähemalt kaks ööd. Ka võib siin veeta pikema puhkuse.
Sun City Gary Playeri golfiväljakud kuuluvad Lõuna-Aafrika parimate hulka
ning Lost City Golf Course on maailma ainus väljak, kus veetakistuses
elavad päris krokodillid soovitav on palli sinna mitte lüüa!
Meelelahutuste hulgast on valikut raske teha, eriti piiratud ajalimiidi
puhul. Käisin vaatamas paljukiidetud showd Pulse Sun City hotelli
Extravaganza teatris. Pulse osutus kõrgetasemeliseks afro-rahvusvaheliseks
etenduseks, mida vaataksin meelsasti teistki korda.
Valley of the Waves on kunstlik laguun kunstlike lainete ja palmidega
ääristatud liivarannaga siia võib tulla ka rannapuhkusele. Hotellielanikele
on laineorgu tasuta sissepääs.
Sun City on Lõuna-Aafrika hasartmängurite meka, mänguautomaadid kõlisevad
siin 24 tundi ööpäevas. Millennium Mania jackpot on vähemalt kaks miljonit
randi ehk umbes kolm miljonit Eesti krooni! Kasiinod avatakse argipäeviti
kell 13 ja nädalalõppudel pääseb mängulaua äärde juba hommikul kell 11.
Safarid Sun City läheduses paiknevas Pilanesbergi looduspargis paluvad
palju põnevat ning pargi 58-hektarilisel maa-alal pole ka malaariaohtu.
Krugeri
rahvuspark on Aafrika uhkus
Lõuna-Aafrika reisi lahutamatuks osaks on safari. Parimad paigad safariks
on Kruger, Pilanesberg, Itala ja Hluhluwe-Umfolozi. Siinsed looduspargid
pole nii rahvarohked kui Ida-Aafrikas.
Aafrika uhkus ja maailma tuntuim on Krugeri rahvuspark. Siin võib rändur
hea õnne korral näha tervet Aafrika loomastiku koorekihti "The Big Five":
lõvi, ninasarvikut, elevanti, pühvlit ja leopardi. President Paul Krugeri
(1825-1904) nime kandev park asutati juba 1898. aastal. Üle kahe miljoni
hektari suurusel territooriumil elab 114 roomaja-, 49 kala-, 507 linnu-
ja 147 imetajaliiki.
Kruger paikneb Lõuna-Aafrika kirdeosas Mpumalanga provintsis, piirnedes
Mosambiigi ja Zimbabwega. Pargi külastamiseks on selle suuruse tõttu vaja
varuda vähemalt kolm päeva.
Aastas käib Krugeri rahvuspargis üle 700 tuhande külastaja. Pargi loomastik
on väga mitmekesine teiste hulgas ka 8000 elevanti, 2000 lõvi,
900 leopardi, 4600 kaelkirjakut, 2800 ninasarvikut, 30 tuhat sebrat, 20
tuhat pühvlit ja 140 tuhat impaalat. Iga safariturist tahab tingimata
näha viit suurt ja tähtsat ning suhtub halvustavalt teistesse ei
tea miks küll viiemeetrine kaelkirjak või sebrakari huvi ei paku?
Krugeri rahvuspark pakub mitmeid võimalusi ka nendele, kel soov metsloomi
näha suurem kui rahakoti võim. Majutusalternatiivideks on telkmajad, bungalo-laagrid
ja luksuslikud lodgeid. Kui välismaalased eelistavad enamasti organiseeritud
safarit, siis aafriklased sõidavad parki ise üüri- või isikliku autoga.
Loodusreservaatide giidid teavad aga tavaliselt täpselt, kus loomad mingil
hetkel tavatsevad olla, ja nii näeb ka lühikese safari jooksul rohkem.
Parim aeg safariks on Lõuna-Aafrika talv maist septembrini. See on kuiv
periood, mil alustaimestik on madal ja loomad liiguvad ringi joogikohti
otsides.
Igal majakesel personaalne teener
Krugerisse ja selle naabruses asuvatesse loodusparkidesse pääseb Johannesburgist
lennukiga tunni ja veerandiga. Kruger Mpumalanga uus lennujaam paikneb
Nelspruiti ja White Riveri vahel. Detsembrist 2002 plaanitakse siia juba
ka rahvusvahelisi lende.
Üks tuntumaid erareservaate otse Krugeri külje all on maailmakuulus Sabi
Sand kogupindalaga 65 tuhat hektarit. Siin Sabi Sabis asub kolm laagripaika
Bush Lodge, Selasti Camp ja Earth Lodge mille kõrgetasemelist
teenindust on käinud nautimas Nelson Mandela, Norra kuningas Harald ja
kuninganna Sonja ning Hispaania kuningas Juan Carlos ja kuninganna Sofia.
Minu valikuks oli Sabi Sabis Earth Lodge, mille 13 luksuslikku majakest
pakub luksusega harjunud rändurile soovitud taset ka safari ajaks. Majutuspakett
Earth Lodgeis maksab ööpäevas enam kui 7500 Eesti krooni, sisaldades
transfeerid lennujaamast, majutuse, safarid, täispansioni ja isegi joogid
nii Lodgeis kui õhtusafaril. Autoriteetne reisiajakiri Condé Nast
Traveler kandis Earth Lodgei kuurordi tänavu maailma 66 parima kuurordi
hulka. Hästituntud AA Travel Guides on Sabi Sabile omakorda omistanud
tiitli "The Best Lodge in South Africa".
Earth Lodge on kuulus oma eksklusiivse teenindustaseme ja suurepärase
köögi poolest. Igas luksusmajakeses on konditsioneer, vann, sise- ja välidush,
minibaar, terrass, oma bassein ning personaalne teener.
Pärast lennusõitu oli hästi mõnus oma basseinis ujuda ja Johannesburgi
tolm maha pesta. Kuid hetke pärast muutus ujumine teisejärguliseks asjaks,
kuna tohutu isaelevant tammus lodgei vahetusse lähedusse jooma
hetk oli maagiline, emake Loodus tuli mind omal moel tervitama. See mälupilt
on veel praegugi selgelt mu silme ees.
Ainult ninasarvik jäi nägemata
Erareservaatides käiakse safariretkedel kaks korda päevas. Esimene game
drive stardib hommikul kella kuue paiku. Siis saab näha peamiselt taimetoitlasi
elevante ja kaelkirjakuid. Õhtuse safari eesmärgiks on näha röövloomi
lõvisid ja leoparde kes alustavad jahti hämara saabudes.
Õhtusuus koguneme meie värskeltsaabunud oma esimesele safarile. Meid
jagatakse kuuest-seitsmest inimesest koosnevatesse rühmadesse. Safari
toimub lahtistes Land Rover maasturites. Lisaks autojuhist giidile on
igas autos kaasas ka turvamees tracker (sihtur).
Hea ettevalmistusega giidid räägivad meile Aafrika loodusest ja loomadest.
Nende teadmised on suurepärased, lisaks neljajalgsetele teavad nad palju
ka lindude elust ja piirkonna taimestikust. Ränduri jaoks on safari loodusõpetuse
intensiivkursuseks.
Päikeseloojangu paiku teeme peatuse kergeks eineks ja seejärel jätkame
juba ööpimeduses. Turvamees valgustab prozhektoriga ümbruskonda, turistid
on põnevil. Loomad vaatavad automaatselt valgusesse, mis helgib tagasi
nende silmades.
Leopard, kõlab turvamehe sosin kui elektrilöök. Tõuseme erutatult püsti,
kus-kus? Seal ta on, isane leopard vaatab meile kümne meetri kauguselt
otsa. Turistid ahmivad õhku, metsik Aafrika on otse meie ees.
Kahe safariretke jooksul õnnestus mul näha Viiest Suurest koguni nelja
lõvi, leopardi, pühvlit ja elevanti. Ninasarvik jäi järgmiseks
korraks
Teel tagasi lennuväljale nägin lipumasti taolist kaelkirjakut nautimas
oma hommikusööki. Peatusime hetkeks, kaelkirjak oleks otsekui öelnud mulle
"jällenägemiseni!"
Table
Mountain: Kaplinna taustapilt
Johannesburgist kahe lennutunni kaugusel asub Lõuna-Aafrika vanim linn
Kaplinn. Kui hiiglasuur Boeing 747 laskub Kaplinna pisikesele rahvusvahelisele
lennuväljale, on esimene mulje linnast ebamäärane. Pidi ju siin linnas
olema üle 3 miljoni elaniku?
Teel The Table Bay hotelli hakkab pilt linnast tasapisi selginema. Otse
lennuvälja kõrval asuvad ulatuslikud putkakülad, kus elab sadu tuhandeid
elanikke. Kaplinnal on mitu erinevat nägu.
Kaplinn on tõeline külluse sarv, kui rääkida kultuurist, ajaloost, meelelahutusest
ja shoppingust. Linna tuntuim vaatamisväärsus on enam kui kilomeetri kõrgusele
kerkiv sileda platooga Table Mountain Lauamägi. Sõit köisraudteel
Lauamäe tippu kuulub iga turisti kohustusliku programmi hulka.
Vaade mäetipult on vapustav. Kui ilm on kaunis ja päike särab eredalt,
paistab all imekaunis maastik: sinine Atlandi ookean, valge Kaplinn ja
rohelised künkad kuni Healootuse neemeni välja.
Võibolla ongi kõige õigem viis sellesse Lõuna-Aafrika võluvasse linna
saabumiseks just maadeavastaja tee ehk merelt nii võimsa silueti
loob linnale Table Mountain. Vaid mõnel üksikul maailma linnal on nii
suurepärased kulissid kui Kaplinnal.
Kosmopoliitne õhkkond, mahe kliima, lillede sära, Long Streeti kuum ööelu,
stiilne ostu- ja meelelahutuskeskus Victoria & Alfred Waterfront ning
linna lähedal laiuvad maailmakuulsad viinamarjaväljad ja puuviljaaiad
teevad Kaplinnast populaarse sihtkoha.
Kogu maailmas hinnatud veinid
Kaplinn ehk afrikaani keeles Kaapstad on väravaks Lõuna-Aafrika veinipiirkonnale,
mille kolm kuulsaimat nime on Stellenbosch, Franschhoek ja Paarl. Viinamarjaistanduste
mõisahooneid meenutavad ehitised on omaette vaatamisväärsuseks. Vaevalt
küll maitsevad Lõuna-Aafrika veinid kuskil mujal sama hästi kui vana viinamarjaistanduse
lumivalgeks lubjatud peahoone päikest täis õuel.
Lõuna-Aafrika veinitööstus sai alguse 1659. aastal, mil Jan van Riebeeck
kirjutas oma päevaraamatusse: "Tänu Loojale pressiti täna Kapi piirkonnas
viinamarjadest esimest korda veini."
Apartheidi valitsuse kukkudes ja kaubandusblokaadi lõppedes avanesid
ka veinitööstusele uued võimalused. Tänapäeval toodavad Lõuna-Aafrika
veinipiirkonnad kogu maailmas populaarseid veinisorte. Viinamarjaistandusi
on Lõuna-Aafrikas 100 tuhat hektarit ja uusi istutatakse üha juurde. Siinsetest
valgetest viinamarjadest mainitagu muuhulgas Chardonnay, Sauvignon Blanc
ja Riesling, punastest Cabernet Sauvignon, Merlot ja Pinot Noir
Riigi 13 veinipiirkonnast tuntuim on Stellenbosch, mis laiub 58 kilomeetri
kaugusel Kaplinnast. See on Lõuna-Aafrika esimesi veiniistandusi. Võluva
Stellenboschi linnapilti ilmestavad hoolikalt restaureeritud hollandi
stiilis ehitised. Stellenbosch on ka nooruslik ülikoolilinn.
Stellenboschi kuulsamateks viinamarjaistandusteks on Lanzerac, Neethlingshof,
Saxenburg, Simonsig, Spier ning Stellenbosch Farmers´ Winery. Spieris
vaimustas mind Chardonnay valge vein aastast 2000, mida võtsin reisist
mälestuseks koju kaasa terve kastitäie. Terviseks!
Praamiga
süngesse minevikku
Lõuna-Aafrika "Alcatraz" on Kaplinna ees paiknev Robbeni saar. Aastatel
1846-1931 tegutses saarel leeprahaigla, hiljem muutus see kurikuulsaks
vanglasaareks. Lõuna-Aafrika endine president Nelson Mandela veetis oma
27 vangla-aastast 18 just siin. Viimased poliitilised vangid pääsesid vabadusse
alles 1991. aastal. Vangla suleti viis aastat hiljem ja külastajatele avati
saar 1. jaanuaril 1997.
Kui praam saabub Robbeni saarele, algab bussiekskursioon, kus giid kirjeldab
saare kurba ajalugu. Meie buss on täis turiste maailma igast paigast,
kellel on raske mõista, kuidas see kõik on olnud võimalik.
Ringsõidu järel peatub buss "maximum security" vangla ees,
kust jätkab teine giid, endine poliitvang. Siseneme vanglasse ja süngetesse
vangikongidesse, siin on ka Nelson Mandela 2,7 korda 1,8 meetrine kamber.
Robbeni saare ajalooga tutvumine on masendav kogemus, kuid pärast apartheidisüsteemi
heitmist ajaloo prügikasti on saarelkäik õpetlik kogemus. 1999. aastast
peale on saar kuulunud UNESCO maailma kultuuripärandite nimekirja.
Piletid Robbeni saarele tasub ette ära tellida Victoria & Alfred
Waterfrontist, kust pooletunnine praamireis kohale viib. Waterfront on
sadama vanimast osast arendatud kaasaegne teeninduskeskus, millele tegutsev
sadam annab lisavärvi. Kaplinlasi teenindab 240 kauplust, 11 kinoteatrit
ning kümneid kohvikuid ja restorane. Siin paikneb ka seitse hotelli, sealhulgas
ka The Table Bay, kus ise elasin.
Atlandi ookean kohtub India ookeaniga
Hollandlased asutasid esimese koloonia varjulise Table Bay kaldale 1652.
aastal. India kaubaretkedel purjetavad laevad said nii oma pikal reisil
tähtsa toidu- ja veevarude täiendamise koha.
Lauamäe
jalamil asub 528 hektarit hõlmav Kirstenboschi botaanikaaed, mis sai alguse
just laevameeskondadele kasvavatest juurviljaaedadest. Botaanikaaed annab
hea pildi terve Lõuna-Aafrika rikkast taimestikust, park kuulub oma enam
kui 4500 taimeliigiga maailma seitsme parima hulka.
Kaplinnas viibides ei tohi unustada külastamast legendaarset Healootuse
neeme. Rannatee pakub imekauneid maastikke ja terve Healootuse neeme lõunaosa
on üks suur looduspark. Kapi piirkonnas valitseb vahemereline kliima ja
maastik on kohati üsna karm. Karmus tähendab siiski lugematut arvu taime-
ja loomaliike, mida mujal ei esine. Healootuse neeme tipus paiknevas rahvuspargis
võib hea õnne korral näha haruldast mägisebrat, jaanalinnud ja paavianid
kuuluvad aga pargi põhielanike hulka.
Vastupidiselt üldlevinud arvamusele kohtuvad Atlandi ja India ookeani
veed mitte Healootuse neemel, vaid Agulhasi neemel umbes 230 kilomeetrit
Kaplinnast kagusse. Cape Agulhas on Aafrika lõunapoolseim tipp, mis eraldab
Atlandi ja India ookeanid teineteisest. Neem on saanud oma nime portugali
maadeavastajatelt ja tähendab nende keeles naela.
Teel Healootuse neemele asub kaunis väikelinn Simons Town. Selle
lähedusest leiame Bouldersi, mille vaatamisväärsuseks on rannas pesitsev
pingviinikoloonia. Need on ainsad pingviinid terves Aafrikas. Gansbaai
pakub seiklushimulistele võimalust puuris sukelduda haide sekka.
Lõuna-Aafrika turism areneb tõusujoones
Lõuna-Aafrika on viimastel aastatel muutunud üha populaarsemaks sihtkohaks
möödunud aastal külastas riiki kuus miljonit välisturisti, sealhulgas
ka 290 eestlast. Turistide hulgas on kõige populaarsemad Gauteng ja Western
Cape. Kui prantslaste viibivad riigis keskmiselt 12 päeva, on sakslaste
reisi keskmine pikkus koguni 20 päeva.
Mina külastasin mullu 23 erinevat riiki. Lõuna-Aafrikast jäi mulle meelde
tema imekaunis loodus, Table Mountain, arhitektuur ja paljurahvuseline
kultuur, mis kõik koos pakuvad ka paljunäinud maailmarändurile võrratuid
maiuspalu.
Oma reisi viimasel õhtu veedan hotelli The Table Bay restoranis Atlantic.
Kui kelner on mu ette asetanud magustoidu, heidan viimase igatseva pilgu
öisele sadamale ja tõstan pitsi Amarula likööriga Kaplinna terviseks.
Siia tulen meelsasti uuesti tagasi!
Hierdie
herinneringe van Suid Afrika. Hopenlik ervaar jy eendag ook die "Land
van Geleenthede" Need siin olid minu mälestused Lõuna-Aafrikast.
Loodetavasti võid ka sina ühel päeval tutvuda selle Lootuste maaga.
Kasuliku infot
Lõuna-Aafrika valuuta on rand (ZAR). Üks rand on umbes 1,5 Eesti krooni.
Matkavaluutaks tasub kaasa võtta USA dollareid.
Eesti kodanik vajab Lõuna-Aafrikasse sõiduks viisat. Viisa võib hankida
reisibüroo vahendusel või otse Lõuna-Aafrika Vabariigi Helsingi saatkonnast
(Rahapajankatu 1 A 5, 00160 Helsinki tel. +358 9 6860 3100). Viisa
hind on 43 eurot.
Aastaajad on Lõuna-Aafrikas Eesti aastaaegadele vastupidised. Südasuvi
on seal detsembris-jaanuaris ja kesktalv vastavalt juunis-juulis.
Malaariavastaste ravimite manustamisega pead alustama juba enne reisi
algust!
Populaarsemateks suveniirideks on puunikerdused, dekoreeritud jaanalinnumunad
ja lõuna-aafrika veinid. Ka kuldesemed ja teemandid satuvad tihti turisti
reisikotti.
Restoranides ja taksodes jäetakse tavaliselt jootraha umbes 10%.
Käibemaks on Lõuna-Aafrikas 14%, mis tagastatakse välismaalastele pärast
reisi üle 250-randistelt ostudelt.
Kellaaeg on Eestiga sama ehk GMT +2 tundi.
|